Despre+DROGURI

 = = Substanțele active din cannabis au o istorie îndelungată și plină de tradiție, ca medicamente. În țările Orientului și Americii latine, aceste substanțe sunt puternic răspândite și au indicații de consum medicale și mai ales sociale. Din aceași plantă provine și [|hașișul]. Hașișul se comercializează în "bulgări" solizi sau plăci presate și se prezintă - în funcție de țara de origine - în nuanțe de culoare rosie, maron, verde sau negru. Hașișul și uleiul de hașiș sunt forme mai puternice de marijuana.
 * Marijuana ** este un amestec verde, maro sau gri din frunzele, tulpinile, semințele și florile uscate ale [|cânepei indiene] ( // Cannabis sativa indica // ) și are aspect de tutun verzui tăiat foarte fin. Fiecare tip de marijuana conține THC ( [|tetrahidrocanabinol] ), principalele substanțe psihoactive ale acestor produse vegetale. Cu cât valoarea THC-ului este mai mare, cu atât mai puternice sunt efectele acestui ușor drog.

= =


 * Details
 * [[file:Matei Marcelina_Tutunul!.ppt|Download]]
 * 476 KB


 * Details
 * [[file:Mirita Catalina_Brosura NU-drogurilor.pub|Download]]
 * 3 MB

**Cocaina** este ”un stimulent” ? Multi dintre cei care iau cocaina cred ca le creste performanta, dar cercetarile arata ca e mai degraba doar propria lor perceptie asupra lucrurilor decat realitatea. Cocaina poate determina batai neregulate ale inimii iar temperatura corpului creste. In cantitati mari sau regulate, cocaina poate afecta negativ libidoul, duce la neliniste si paranoia. Dozele mari pot provoca moartea prin afectarea inimii sau sufocare. Printre efectele secundare des intalnite se numara depresia si oboseala. Deprivarea strarneste o stare severa de anxietate. Unii oameni sunt foarte sensibili la efectele cocainei si pot muri chiar dupa prima doza. Prizele regulate de cocaina pot afecta membrana nazala. Daca e injectat cu ajutorul acelor de seringa murdare sau deja folosite exista riscul mare de infectie. Consumul de cocaina in timpul sarcinii poate afecta nasterea iar bebelusii dependenti de droguri si cu o greutate foarte scazuta. **Heroina** Consumul de heroina poate cauza greata, stari de voma si dureri de cap severe. In general insa, drogul creaza o senzatie de euforie imediat ce a fost inhalat sau injectat. Daca heroina e injectata dar riscul infectiei creste daca acele de seringa sunt refolosite. . Consumul regulat determina corpul sa devina tolerant, astfel ca e nevoie de doze din ce in ce mai mari pentru ca efectul sa fie acelasi. In acest fel, se poate ajunge la dependenta. In acelasi timp, creste si pericolul luarii unei supradoze, care poate fi fatala. Foarte adesea, consumatorii tind sa ia o supradoza incercand sa renunte la a mai consuma heroina. De multe ori, heroina este combinata cu alte substante, ceea ce poate fi fatal. Simptomele supradozei sunt: batai rapide ale inimii, posibil chiar oprirea inimii, lesin si coma. Cand lesina, consumatorii risca sa se inece cu propria voma. Heroina poate provoca chiar moartea subita, din cauza reactiei fiecarui consumator la drog, la faptul ca il injecteaza sau la diversele impuritati din drog. Efectele pe termen lung, in cazul celor care isi injecteaza heroina, includ vene distruse, lipsa apetitului si constipatie severa. Consumul de heroina este adesea asociat cu crima organizata, asa ca drogul este foarte scump. Femeile insarcinate care consuma heroina risca sa nasca bebelusi dependenti sau cu simptomele determinate de abstinenta - dureri, tremuraturi, transpiratie si spasme. E nevoie de multe luni pentru ca persoana care a consumat heroina sa se simta sanatoasa.( Marcosanu Elena ,x B ) - Sursa []

**Porumb Ștefania Andreea, cls. a X-a B****Tipuri de droguri și efectele lor** În fiecare zi pe tot parcursul globului pământesc, milioane de oameni folosesc droguri. În mod surprinzător, de cele mai multe ori, se cheamă că folosim droguri atunci când consumăm ceai, cafea sau băuturi alcoolice. Ca și alte droguri, cafeina din cafea, Coca-Cola sau alcoolul din vin și bere sunt substanțe care modifică starea normală a organismului. Folosite cumpătat aceste droguri sunt relativ inofensive și perfect legale. Totuși, alte tipuri de droguri sunt ilegale și periculoase. Substanțe ca heroina fac parte din această categorie, iar deținerea sau folosirea lor sunt interzise prin lege. Aceste droguri pot ucide.Iată câteva dintre cele mai cunoscute tipuri de droguri: Aceste informații au fost luate din revista Arborele Lumii.
 * Alcoolul- este un anestezic ce amortizează senzații și sentimente. Este de asemenea un depresiv, ce încetinește acțiuni și reacții. Puterea alcoolului, ca viciu, este evidentă atunci când o persoană încetează să-l mai conume. Această persoană poate suferi de anumite simptome ale renunțării la alcool, de pildă delirium tremens ( transpirație, tremurat, greață, halucinații )
 * Tutunul- nicotina din tutun este un drog consumat pe scară largă în societate. Fumatul frunzelor uscate ale plantei de tutun este foarte nociv din punct de vedere fizic. Fumatul poate provoca unele forme de cancer, cum ar fi cel la plămâni și gât, de asemenea poate provoca boli ale inimii și ale vaselor sangvine, precum și tulburări la copiii nenăscuți ai unei femei fumătoare.Aceste boli sunt provocate în special de alte ingrediente din fumul de tabac, cum ar fi vaporii de tar și monoxidul de carbon. Persoanele care inspiră fumul de țigară în mod regulat -fumătorii pasivi- se află și ei în pericol. Nicotina poate contribui la stimularea unei persoane, făcându-o să se simtă mai alertă și mai plină de viață. Fumătorii se obișnuiesc rapid cu fumatul și trebuie să fumeze mai mult pentru a obține același efect. Aceștia pot deveni dependenți din punct de vedere psihologic, deci, chiar dacă sunt conștienți de pericolele la care se expun, le este foarte greu să renunțe la acest obicei.
 * Cafeina- este un alcaloid provenit din frunzele de ceai sau din semințele arborelui de cafea. Ea este prezentă în cacao și în unele băuturi răcoritoare, cum ar fi Cola. Consumul zilnic și în cantități mari de cafeină poate provoca probleme grave de sănătate, cum ar fi tulburările digestive și somnul neliniștit.
 * Marijuana- denumită și canabis sau hașiș, este extrasă din cânepă. În comparație cu alte droguri mai puternice, marijuana nu produce dependență, iar în comparație cu cosumul de alcool sau tutun aceasta duce la probleme mai puțin grave, dar totuși existente.
 * Barbituricele- sunt droguri produse în laborator și uneori sunt prescrise de medici pentru alungarea insomniei, în calitate de somnifere sau calmante. În zilele noastre barbituricele sunt prescrise mai rar datorită problemelor provocate în trecut, respectiv abuzul, dependența fizică și psihologică. Folosite în cantități mari, acestea au efecte mai grave decât consumul de alcool sau tutun.
 * Amfetaminele- sunt produse tot în laborator și sunt considerate medicamente excitante, cei care folosesc se simt energici. Aceste medicamente accelerează reacțiile chimice ale organismului, producând energie, de aceea consumatorul este tentat să mai ia o doză și astfel devine dependent.
 * Halucinogenele- reprezintă un grup variat de droguri. Unele sunt naturale, cum sunt cele din ciupercile magice și mescalina din cactusul peyote, iar altele sunt create în laborator ca acidul lisergic dietilamid ( LSD-ul ). Aceste droguri au efecte dramatice asupra conștiinței, simțurilor și percepției consumatorului, care are halucinații puternice după consum. Cea mai mare parte a halucinogenilor nu crează o dependență fizică serioasă, dar provoacă o toleranță în organism ducând la moartea consumatorilor.
 * Opiaceele ( opiul, morfina și heroina )- se obțin dintr-o specie de mac numită opiu. Sunt deosebit de puternice și periculoase provocând rapid toleranța în organism și dependența fizică. O doză mare poate ucide. Renunțarea la consumul acestora se realizează sub supraveghere medicală, iar urmările sunt neplăcute: friguri, crampe, grețuri, transpirație.
 * Cocaina- este un praf alb, extras din frunzele plantei coca. Printre efectele consumului de cocaină se numără halucinațiile, teama și paranoia.

> Consum. > LSD este iniţial produs sub formă de cristale, care ulterior sunt zdrobite şi transformate în pudră. Din pudra de LSD (amestecată cu alte substanţe cu rol de liant) sunt produse pastile numite "micropuncte" sau mici pătrate gelatinoase ("ochiuri de geam"). Cel mai adesea însa, LSD este dizolvat, diluat şi aplicat pe mici pătrate din hârtie perforată şi colorată ("timbre"). > Există mai multe feluri de LSD (în diverse compoziţii), conţinând de cele mai multe ori şi alte substanţe cum ar fi amfetaminele, ecstasy sau stricnina. Compoziţia LSD influenţează şi efectul pe care drogul îl va avea asupra utilizatorului. > Reacţia toxică specifică halucinogenelor se numeşte trip (engl. excursie, călătorie). "Călătoria" se instalează cu o stare de anxietate, senzaţie slabă de energie în corp sau pur şi simplu cu un sentiment că lucrurile sunt altfel decât de obicei. Pe măsură ce efectul drogului se intensifică, pot apărea şi modificări ale percepţiei (vizual, auditiv etc.), modificări bruşte ale emoţiilor (trecere de la fericire la frică, furie, iritare etc.) sau paranoia. Nu se poate spune că există efecte standard ale utilizării acizilor. Efectele depind de personalitatea utilizatorului şi de context (doză, ambient, mod de administrare). Orice utilizator trebuie să fie pregătit să înfrunte cele mai neaşteptate efecte psihologice (unele dintre ele pot fi înspăimântătoare); în acest caz se vorbeşte despre bad trip (engl.). Efectele LSD pot dura între 4 şi 12 ore, dar uneori se pot prelungi la câteva zile sau luni. Substanţele halucinogene (inclusiv LSD) sunt liposolubile, adică rămân pentru un timp în ţesutul adipos al organismului. Utilizarea acizilor poate duce la psihoze, iar persoanele cu un psihic slab pot suferi afecţiuni psihice ireparabile. > Efecte psihologice pe termen scurt > Confuzii de percepţie şi cognitive > Imposibilitatea de a îndeplini sarcini de rutină > Pierderea percepţiei timpului > Dificultate în distingerea diferenţelor dintre ficţiune şi realitate > Senzaţii intense şi imagini de beatitudine > Atacuri de panică > Schimbări de dispoziţie > Utilizarea LSD poate duce la apariţia spasmului laringelui, a crizelor de hipertensiune arterială, a convulsiilor, dar şi a riscului de sinucidere. În cazul LSD şi a altor halucinogene, utilizatorul suferă puternice alterări ale percepţiei asupra mediului înconjurător. Aceste alterări pot împinge consumatorul la acţiuni necontrolate care duc de multe ori la accidente în urma cărora survine moartea. În afară de comportamentul autodistructiv, supradoza de halucinogene poate provoca : creşterea temperaturii corpului, hemoragie, comă. Gatej Cornelia([])
 * LSD (acid lisergic dietilamid, acid, timbru, microdot, zahăr, soare galben, LSD-25) este un produs chimic care a fost sintetizat pentru prima oară în 1938 de către Albert Hofmann - un chimist care lucra pentru compania elveţiană de farmaceutice Sandoz şi care, de fapt, căuta să obţină un produs care să stimuleze activitatea sangvină.

DROGURILE:

Stupefiantele sunt substanțe care inhibă centrii nervoși, provocând o stare de inerție fizică și psihica, duc la obișnuință și la necesitatea unor doze crescânde. Sunt cunoscute în limbajul popular sub denumirea de droguri, dar cuvântul drog poate avea mai multe semnificații în limba romana. Ca mecanism de acțiune, stupefiantele acționează la nivelul neurotransmitatorilor din sistemul; nervor, inhibând sau stimulând activitatea acestora. Pot altera starea de constienta, iar unele stupefiante au efect halucinogen. Unele stupefiante (morfina, codeina, cocaina, atropina etc.) sunt folosite în medicină în diverse situatii: pentru tratamentul durerii de mare intensitate (de exemplu durerea din cancer), pentru efectul antispastic etc. În afara uzului medical, există si folosirea ilegală a stupefiantelor, (opiul, heroina, cocaina etc.). Regimul juridic al stupefiantelor, de la cultivarea plantelor de origine si până la consum, este supus unor reglementări legale foarte stricte.

Clasificarea stupefiantelor
Fac parte din această categorie substanțele în grad să provoace acțiuni stimulente pentru sistemul nervos central, câteva fiind folosite cu scopuri terapeutice iar altele nu au nici un uz în medicină (cocaina).

Narcoticele
Provoacă dependență fizică și psihică, impunere (nevoia de aplicare a drogului de care sunt dependenți, pentru a experimenta din nou efectul psihic și pentru a evita sindromul deabzistenta). Dependența fizică, produsă în principal de codiționamentul neurobiologic, este greu de depășit. Dependența psihică este cel mai dificil nod al toxicodependenței și se depășește cu lungi, lente și complexe intervenții terapeutice.

Halucinogenele
Produc grave alterări a stării de conștiință, cu delir, halucinatii, depersonalizare, lipsă de simțuri. MATEIU OCTAVIAN